Unga vill äta hälsosamt, men vardagen vinner: fyra av tio ersätter måltider med något på språng

Unga har god kunskap om vad som är hälsosamt och en tydlig ambition att leva därefter. Ändå står tidspress, ekonomi, sug och ett ständigt tillgängligt utbud ofta i vägen. En ny rapport från Ungdomsbarometern, som tagits fram på uppdrag av Arla, visar ett växande gap mellan ambitioner och beteenden kring mat och hälsa. Resultaten visar också att fyra av tio 15–24-åringar upplever en stor skillnad mellan hur hälsosamt de vill äta och hur hälsosamt de faktiskt äter.


Hälsa har fått en allt större plats i ungas liv. I takt med att hälsa har kommit att omfatta allt från mat och träning till sömn, stress, relationer och mental balans har idealet också blivit mer krävande att leva upp till. Studien visar att 81 procent av unga förknippar tillräcklig sömn med ett hälsosamt liv, dock är det bara 48 procent uppger att de faktiskt sover tillräckligt. På motsvarande sätt ser 60 procent ett liv utan stress som en del av hälsa, men endast 23 procent uppger att de faktiskt lyckas undvika stress.

– Unga vet i hög grad vad som uppfattas som hälsosamt. Utmaningen är inte i första hand brist på kunskap, utan att vardagen drar åt ett annat håll. Hälsa har blivit ett bredare ideal där man förväntas äta rätt, träna, sova, undvika stress och samtidigt få relationer, studier eller jobb att fungera. Det är mycket som ska rymmas i samma liv, säger Jessica Åkerström, analyschef på Ungdomsbarometern.
Smak, pris och mättnad går före hälsa
När unga väl står inför ett konkret matval är det sällan hälsan som får sista ordet. Smak väger tyngst för 53 procent, följt av pris för 41 procent och att maten ska mätta för 37 procent. Endast 20 procent anger att det viktigaste är att maten känns nyttig eller hälsosam. Studien visar också att pris och erbjudanden, ork samt tid och stress är de faktorer som unga själva upplever påverkar deras matval mest i vardagen.

Samtidigt uppger 44 procent att billigare hälsosamma alternativ skulle göra störst skillnad för deras möjlighet att välja mer hälsosamt. 42 procent efterfrågar mer tid och ork i vardagen, medan 39 procent lyfter bättre planering. Resultaten pekar på att lösningarna inte främst handlar om mer information, utan om bättre praktiska förutsättningar.

– När unga väljer mat konkurrerar den långsiktiga hälsoambitionen med mycket mer omedelbara behov. Det ska vara gott, prisvärt, mättande och enkelt att få tag på. Ungas matval behöver därför förstås utifrån hela vardagssituationen, inte enbart utifrån föreställningar om vad individen borde välja, säger Jessica Åkerström.

– Unga vet i hög grad vad som är hälsosamt och många vill äta bättre. Utmaningen är att få det att fungera i vardagen. Som livsmedelsföretag behöver vi förstå den verklighet unga möter och göra det enklare att välja näringsrik, god och prisvärd mat. Men ingen aktör kan lösa det ensam – här behövs ett bredare samarbete för att göra hälsosamma val enklare och mer tillgängliga, säger Cecilia Kocken, vd för Arla Sverige.
Måltiden flyttar ut i vardagens mellanrum
Studien visar också hur ungas matmiljö har förändrats. Hemmet är fortfarande den vanligaste platsen för ungas ätande, men de regelbundna måltiderna har tappat mark. I dag lagar omkring var fjärde ung mat dagligen och drygt hälften äter frukost varje dag. Båda vanorna har minskat tydligt sedan 2017.

Samtidigt har det situationsstyrda ätandet blivit en återkommande del av vardagen. Bland 15–24-åringar uppger 43 procent att de äter något på språng minst en gång i veckan. Nästan lika många, 41 procent, ersätter en frukost, lunch eller middag med något på språng, minst varje vecka.

– Måltiden har i många situationer flyttat från hemmet till mellanrummen i vardagen, på väg mellan skola, jobb, träning och sociala sammanhang. Då får det som är nära, snabbt och enkelt ett naturligt försprång framför det som kräver planering och tillagning, säger Jessica Åkerström.
Energidryck ersätter måltider
Energidryck har fått en särskilt tydlig roll i det nya matlandskapet. Bland unga är energidryck det vanligaste valet när de behöver snabb energi under en vanlig vecka. Det uppger 42 procent, vilket är fler än de som väljer exempelvis frukt, macka, snacks, bars och proteindrycker.

Energidrycken används inte heller enbart som komplement. När unga ersätter en huvudmåltid svarar 26 procent att den ofta ersätts med energidryck. Det gör energidryck till det tredje vanligaste alternativet efter macka och proteinbar, före bland annat frukt, yoghurt och proteindryck eller måltidsersättning. Bland unga som uppger att de växte upp med sämre ekonomiska förutsättningar är andelen som konsumerar energidryck i stället för en måltid 33 procent.

– Energidryckens position säger något större om hur ungas syn på mat och hälsa håller på att förändras. I en vardag där hälsa också handlar om att orka, prestera och hålla tempot kan snabb energi uppfattas som funktionell. Gränsen mellan hälsosamt och ohälsosamt blir då mindre tydlig. Det viktiga i stunden blir vad som hjälper en att fortsätta dagen, säger Jessica Åkerström.

– Vi har gett Ungdomsbarometern i uppdrag att undersöka hur unga själva ser på mat, hälsa och sina vardagsval. Det ger oss en bättre förståelse för de utmaningar unga möter när de vill äta mer hälsosamt. Den kunskapen behöver vi använda, både i vårt eget arbete och för att bidra till en bredare diskussion om hur olika aktörer kan göra det enklare för unga att leva som de vill när det kommer till hälsa och mat, säger Cecilia Kocken.
Om studien
Studien Det nya matlandskapet har tagits fram av Ungdomsbarometern och finansierats av Arla. Den bygger på både historiska och nyinsamlade data om ungas matvanor, hälsa och vardagsvillkor. I rapporten analyseras utvecklingen sedan 2015, med särskilt fokus på gapet mellan ungas intentioner och beteenden, förändrade matmiljöer samt betydelsen av tid, stress, ekonomi, tillgänglighet och behovet av snabb energi. De ungdomar som studerats är 15–24-åringar i Sverige.

Information avseende den nya datainsamlingen:
Antal respondenter: 1036Fältperiod: 8 maj-8juni 2026Insamlingsmetod: Digital enkätstudie